![Вчителям: Чи буде ЗНО з математики обов’язковим у 2022 році?](https://osvitoria.media/wp-content/uploads/2021/06/Chy-bude-zno-2022-matematyky.jpg)
У МОН презентували перші підсумки ЗНО 2021. Чому третина учнів провалили математику? Які предмети склали краще, ніж минулого року? Записали для вас цікаву ЗНО-статистику. А також розпитали про учнівські невдачі в міністра Сергія Шкарлета та ексклюзивно в очільника Українського центру оцінювання якості освіти Валерія Бойка.
ЗНО 2021: тільки цифри
![Вчителям: Чи буде ЗНО з математики обов’язковим у 2022 році?](https://osvitoria.media/wp-content/uploads/2021/06/ZNO-2021.png)
![Вчителям: Чи буде ЗНО з математики обов’язковим у 2022 році?](https://osvitoria.media/wp-content/uploads/2021/06/Predmety-ZNO-2021.png)
71%
явка на ЗНО
47
учасників не допустили до складання ЗНО через ГРВІ (на них чекає додаткова сесія)
528
учасників основної сесії ЗНО склали тести на 200 балів (у 2020 році — 447)
З них:
27
отримали по 200 балів на двох іспитах
1
учень із Києва склав ЗНО з трьох предметів на 200 балів
![Вчителям: Чи буде ЗНО з математики обов’язковим у 2022 році?](https://osvitoria.media/wp-content/uploads/2021/06/ZNO-tsyfry-2021.png)
ЗНО з математики не склали 30%. Причина — пандемія та дистанційка?
Третина абітурієнтів не склали ЗНО з математики у 2021 році. Учні не подолали поріг, встановлений на рівні 10 балів. Чому так сталось?
— Рік від року результати ЗНО з різних дисциплін мають суттєві відмінності. Цього року математика гірша, але українська мова і література, англійська мова — цього року суттєво вищі результати, ніж минулого. Можливо, це пов’язано із суспільним запитом на гуманітарну освіту, — висунув припущення міністр освіти і науки Сергій Шкарлет.
— Завдання з математики, які викликали резонанс навіть у пресі, це завдання рівня 6−8-го класу. Тому недоречно звинувачувати пандемію в поганих результатах ЗНО з математики. Підсилення знань з математики, підвищення математичної компетенції учнівства — це справа не одного року. У 2020 році уряд затвердив концепцію STEM-освіти, що має охопити всі рівні освіти. Тож зараз маємо посилено працювати над реалізацією STEM-освіти, щоб суттєво підвищити математичні, природничі, наукові знання.
Я поспілкувався з учнями, які складали тест ЗНО з математики. Діти казали, що були налаштовані на складні завдання. Хочу процитувати: «Коли ми бачили начебто легкі запитання, починали шукати на них глибші відповіді».
Прибирати математику зі списку обов’язкових предметів ЗНО наступного року не будемо. Це було б вкрай нерозумним кроком. Особливо в розрізі нашої мети з підвищення математично-природничих компетенцій українських учнів.
ЗНО з історії України показало, що молоддю легко маніпулювати
Валерій Бойко, виконувач обов’язків директора Українського центру оцінювання якості освіти, також засмутився результатами ЗНО з математики. Та ще більше його непокоять знання цьогорічних випускників з історії. Цим він поділився в ексклюзивному коментарі для Освіторія.Медіа.
— Результати тесту ЗНО з історії мене глибоко засмутили. Пороговий бал подолали трохи більш ніж 80% учнів. Тобто, кожен п’ятий не продемонстрував загальної сформованості історичної компетенції, — розповів Валерій Бойко. — Це означає, що уявлення величезної частини випускників про історичний контекст подій — фрагментарні та мозаїчні. Діти не володіють на належному рівні навичками критичного читання, аналізу фрагментів текстів історичних джерел.
Бентежить, що учасники ЗНО з історії, працюючи з картами, не проявляли картографічної компетенції. А у нас в Україні є тільки два предмети, що формують картографічні вміння: географія та історія України. Звісно, у всіх є смартфони. Але це породжує небезпеку стати геть безпомічними в реальному житті: «Навіщо знати географію? Водій і так кудись довезе».
Аналізую і те, як наші учні розв’язують ключові завдання з історії України, та роблю висновок: молоде покоління вразливе до інформаційних маніпуляцій, їхнє критичне мислення приспане. Вони дивляться на карикатуру й не можуть зрозуміти, якій темі вона присвячена. Та, відповідно, обрати правильний варіант з уже запропонованих. Це свідчить про те, що маніпулятивні потоки нашого інформаційного світу мають сильний вплив на молодь. Як невакцинований безпорадний перед пандемією, так і ці діти без критичного мислення безпорадні перед левовою часткою фейків.
В історії незалежної України є 5 канонічних дат:
- Декларація про державний суверенітет
- Акт проголошення незалежності України
- Всеукраїнський референдум на підтвердження Акта проголошення незалежності
- Ухвалення Конституції
- Грошова реформа / Створення Збройних сил України
Ці дати щороку використовуються в різних аспектах тестування. Цьогоріч ми вирішили запитати про всі ці дати у формі завдання «встановлення відповідностей». Прикро, що тільки 17% учнів набрали 4 бали за це завдання, правильно встановивши всі відповідності щодо дат і подій. 30% учнів орієнтуються тільки в одній даті. Це напружує. Історія України не є лінійним предметом, як математика. Складаючи тест з історії, потрібно користуватися навичками, прищепленими в базовій школі: робота з історичними джерелами, вміння мислити критично…
Історію, як і іноземну мову, не можна вивчити за пів року чи за три місяці. За цей час голову можна «забити» купою дат, але вони не лише швидко вивітрюються, а й не дають розуміння загального контексту про те, хто ми, звідки та куди рухаємось. А без минулого та його знання, як ми знаємо, немає майбутнього.
Іноземна мова — тренд ЗНО 2021
— Чи не вперше за останні роки ми перетнули психологічну межу в кількості осіб, зареєстрованих на ЗНО з англійської мови, — понад 140 тисяч, — продовжує Валерій Бойко. — Можливо, посилений інтерес до іноземної мови пов’язаний із намірами молоді продовжити навчання за кордоном. У будь-якому випадку, знання мови дає шанс претендувати на більш високооплачувану, престижну роботу.